Subject: Päring_KVS
From: "Irina Borozdina" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Cc: "Ira Songisepp" <[email-masked]>, "Riina Lepik - JUSTDIGI" <[email-masked]>
Date: Fri, 11 Jul 2025 14:31:13 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Palume Justiits- ja Digiministeeriumi seisukohta alljärgnevas:

Korruptsioonivastase seaduse (KVS) §  11 lõike 1 kohaselt on ametiisikul 
keelatud toimingu või otsuse tegemine, kui otsus või toiming tehakse 
ametiisiku enda või temaga seotud isiku suhtes, ametiisik on teadlik tema 
enda või temaga seotud isiku majanduslikust või muust huvist, mis võib 
mõjutada toimingut või otsust ning ametiisik on teadlik korruptsiooniohust. 
Sama paragrahvi lõike 2 kohaselt, on § 11 lõikes 1 nimetatud juhul 
ametiisikul keelatud anda oma alluvale ülesandeks teha toimingut või otsust 
tema asemel. Ametiisik peab § 11 lõikes 1 nimetatud asjaolust viivitamata 
teavitama oma vahetut juhti või ametiisiku ametisse nimetamise õigusega 
isikut või organit, kes teeb toimingu või otsuse ise või annab selle 
ülesande teisele ametiisikule.

KVS § 11 lõike 2.1 kohaselt, kui toimingut või otsust ei saa teha ühise 
toimingu või otsuse tegemise pädevusega ametiisiku vahetu juht või 
ametiisiku ametisse nimetamise õigusega organ või ametiisiku asendamine on 
võimatu, peab ametiisik käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolust 
viivitamata teavitama teisi ühise toimingu või otsuse tegemise ülesandega 
isikuid. Ühise toimingu või otsuse tegemiseks vajalik kvoorum on selle võrra 
väiksem, kui seadus ei näe ette muud taandamise korda.

- Kas KVS § 11 lõigetega 1 ja 2 on kooskõlas, kui ametiisiku ametisse 
nimetamise õigusega organ (nt nõukogu) annab otsuse, kus määratakse 
ametikoha põhiselt ära, kes teeb toimingupiirangu esinemisel või selle ohu 
korral ametiisiku asemel toimingu või otsuse (nt juhatuse esimehe asemel 
teeb otsuse juhatuse liige)? Teisisõnu, toimingupiirangu esinemisel või 
selle ohu korral taandab ametiisik ennast vaikimisi toimingu või otsuse 
tegemisest ning toimingu või otsuse teeb ametiisiku ametisse nimetamise 
õigusega organi otsuses määratud (volitatud) isik. Ennast taandanud 
ametiisik teda ametisse nimetamise õigusega organit enam eraldi ei teavita, 
kuna ta on käitunud vastavalt organi otsusele ning organ ei pea enam 
otsustama, kellele ülesanne anda, kuna volitus nähtub organi antud otsuses.

Või eelkirjeldatud olukorras peab ametiisik igal juhul teavitama teda 
ametisse nimetamise õigusega organit? St ka siis, kui organ on otsusega 
andnud käitumisjuhised ja volitusnormi toimingupiirangu esinemise korral.

-              Kas KVS § 11 lõikega 2.1 on kooskõlas järgmine olukord? 
Asutuses teeb ühise otsuse neljaliikmeline juhatus ning otsuse tegemiseks 
peab osa võtma üle poole juhatuse liikmetest. See tähendab, et juhatus on 
otsustusvõimeline ka kolmeliikmelisena ja ei ole vahet, kes liikmetest on 
kohal. Juhatuse liikmed nimetab ametisse nõukogu, s.o KVS mõttes ametiisiku 
ametisse nimetamise õigusega organ.

Juhatuse liige, kes osaleb ühise otsuse tegemisel ja kellel esineb 
toimingupiirang või selle oht, taandab ennast koheselt/etteruttavalt ühisest 
otsuse või toimingu tegemisest ning otsuse teevad ühiselt teised juhatuse 
liikmed, kuna toimingupiiranguga juhatuse liikme kohalolu ja tema asendamine 
ei ole otsuse tegemiseks vältimatult vajalik, arvestades ühise otsuse 
tegemiseks vajalikku häälte arvu.

Kas eelkirjeldatud olukorras peab ametiisik (juhatuse liige), kellel esineb 
toimingupiirang või selle oht, teavitama igal juhul teisi ühise toimingu või 
otsuse tegemise ülesandega isikuid (teisi juhatuse liikmeid) või teda 
ametisse nimetamise õigusega organit (nõukogu), arvestades, et ametiisiku 
osalemine ühise otsuse tegemisel ja tema asendamine ei ole vajalik ega 
kohustuslik?

-              KVS § 11 lõikega 3 punkti 6 sätestab, et toimingupiiranguid 
ei kohaldata, kui rutiinse otsuse või toimingu tegemisel korruptsioonioht 
puudub, sealhulgas kui ametiisik teeb käsutustehingu või toimingu, omamata 
võimalust määrata selle asjaolusid.

Halduskoostöö seaduse § 3 lõike 1 kohaselt võib avalik-õiguslik juriidiline 
isik volitada riigi haldusülesannet täitma seadusega, seaduse alusel antud 
haldusaktiga või seaduse alusel käesolevas seaduses sätestatud tingimustel 
ja korras sõlmitud halduslepinguga.

Tingimused, millal saab teenuse osutajaga sõlmida halduslepingu on 
sätestatud õigusaktis ning tingimustele vastamist kontrollib eelnevalt 
vastava volitusega töötaja. Kui teenuse osutaja vastab tingimustele, 
sõlmitakse haldusleping. Ametiisikul, kes halduslepingu allkirjastab, puudub 
kaalutusõigus, kas leping sõlmida või mitte.

Kas eelkirjeldatud olukorras halduslepingu sõlmist saab käsitleda rutiinse 
otsuse või toimingu tegemisena?

Ette tänades ja lugupidamisega

Irina Borozdina
juriidiline osakond
osakonnajuhataja asetäitja

Toetame töö ja töötaja leidmisel!

614 8644

 <https://tootukassa.ee> tootukassa.ee

 <https://facebook.com/eestitootukassa> facebook.com/eestitootukassa

 <https://youtube.com/tootukassa> youtube.com/tootukassa

 <https://tootukassa.ee/>